3-Den+industrielle+revolusjon

Den industrielle revolusjon toc =Tekst= l Spredde seg etterhvert til andre deler av verden l Mest betydningsfulle hendelse i menneskehistorien l alle og alt i verden har blitt påvirket av industriutviklingen l trå og tøy ble først industrialisert med Spinning Jenny (mekanisk spinnemaskin med mange tråder – mer effektivt - damp- eller vanndrevet), l flere arbeidere ble nå samlet under ett tak (=fabrikker) l en forlegger: handelsmann som engasjerte mennesker til å spinne garn, veve eller sy. Sørget for råvarer og redskaper til dem, hentet deretter det ferdige produktet og solgte på markedet. Arbeiderne fikk lønn. l Jordbruk: måtte produsere mer mat for arbeiderne i fabrikkene og sjøfolk som fraktet råvarer og ferdigprodukter. l Fra middelalderen til slutten av 1600-tallet sank prosentdelen av befolkningen som drev med jordbruk fra 90 til 80. midt på 1700-tallet ned til 60. l 1600-tallet: store jordeiendommer på de britiske øyer ble eid av godseiere. De ble drevet av profesjonelle jordbruksarbeidere. Husdyr ble avlet -> mer kjøttfulle okser og feitere griser. Nye vekster ble dyrket: poteter, mais turnips og kløver = god avkastning. l The enclosure movement: lage større sammenhengende og inngjerede beiteområder for husdyr, omfordele jorda eierne imellom for å lage større åkerlapper. Alle stykkene ble slått sammen under ett. l Hester – brukt som trekkdyr, mer effektivt enn okser. l Denne innhegningsbevegelsen fordrev folk fra landsbygda (bønder med mindre eiendom kunne ikke lenger bruke beite på åpen mark pga inngjerding. l Indisk bomull ble oppdaget av britene i andre verdensdeler (hadde store kolonier i andre deler av verden). I tillegg til bomull, sukker og kaffe, tobakk og ris. l britene fikk kontroll over handel i India og Kina.
 * //__ SAMMENDRAG S. 44-64 __//**
 * __Den industrielle revolusjon__**
 * Begynte i storbritannia midten av 1700-tallet

//Under den industrielle revolusjonen//
 * // Sosiale forhold //**

Moderne industrialisering startet i Storbritannia midt på 1700-tallet. I over flere hundre år hadde Storbritannia opparbeidet seg kunnskap om tekstilproduksjon – først ull senere bomull. Ettersom landet ikke hadde hatt indre krigføring siden 1600-tallet var de indre forholdene stabile. I motsetning til den franske adelen var adelen i Storbrittania åpne for handel, håndverk og landbruk. De investerte penger i nye oppfinnelser som maskiner, farbrikker og kanaler. I tillegg hadde de en sterk marine som beskyttet dem og deres kolonier.

Godseierne utgjorde toppen av det sosiale hirarkiet. De utgjorde ca. 1% av befolkningen. Innenfor denne prosenten fantes det 200 høyadelige familier (the peerage) à eliten. Overhodene i the peerage satt i House of Lords (Parlamentets overhus). Lavadelen som bestod av ca. 17 000 familier utgjorde den øvrige delen av adelen. Det var stor forskjell innen denne gruppen både når det gjaldt størrelse på eiendomer og på rikdommer. Grunnlaget for adelens høye posisjon i samfunnet skyldes kapitalisme** 1 **.
 * __De sosiale sjiktene__**

Mellomlaget i det sosiale hirarkiet utgjorde ca. 30%. Disse personene var selveide bønder og forpaktere, handelsmenn, bankierer og fabrikanter, mindre handels- og forretningsmenn, håndverkermestere, vertshuseiere, sakførere ,leger og en del kulturarbeidere. De resterende 70% var Landarbeidere, håndverksvenner, sjømenn, tjenestefolk, arbeidere i de nye fabrikkene, fattigfolk og omstreifere. Selvom mange levde nær sultegrensen var det lite hungersnød. Med Industrialliseringen vokste det frem en ny sosial klasse. Disse jobbet som fabrikanter, eksportører og importører, kullhandlere og byggmestere. Noen av dem som kom fra den nye sosiale klassen kom fra rike familer, men det var også mange som måtte jobbe seg oppover. Økonomifilosof Adam Smith (1723-90) skrev ”//Wealth of Nations//” som påvirket mange i den nye sosiale klassen. De ønsket alle gamle privileger bort og ville innføre næringsfrihet og konkurranse.

Byene i Storbritannia vokste kraftig på 1700-tallet. Byveksten kom som en følge av fabrikkreisning og industrialisering, dels med innhegningsbevegelse som fordrev mange bønder fra den jorda de tidligere hadde dyrket. Disse menneskene kunne velge om de ville leve som jordbruksarbeidere på godsene eller å flytte til byene. Folk var ikke knyttet til byen de ble født i eller til arbeidsgivern sin. Arbeidsfolk ble en viktig handelsvare i Storbritannia. Prisnen ble fasttatt etter prisnippene tilbud og etterspørsel. Utover på 1700-tallet vokste befolkningen sakte. Befolkningen i Storbritaninna rundt 1700-tallet utgjorde ca. 6 millioner. Befolkningen passerte 7 millinoner rundt 1770. På begynelsen av 1800 var befolkningen kommet opp til ca. 10 millioner. Dette fordoblet seg rundt 1850. Økt matproduksjon bidro til økt befolkningsvekst. Andre faktorer som påvirket stabile forhold var at utbrudd av pest og kolera var mindre hyppig enn før.
 * __Arbeidsfolk__**

Maskinene ble etterhvert så store og kostbare at de ble for dyre å anskaffe for allmenheten. De krevde også større plass enn det håndverksstedet tillot. For å kunne nyttigjøre seg vannkraft og dampmaskiner måtte en ha betydlig kapital. Industrivirksomhet, handel og varetransport gjorde noen mennesker rike og ga arbeid og sysselsetting til mange – både menn, kvinner og barn.
 * __Arbeidskår og sosiale forhold__**

Kvinner og barn tjente mindre enn menn og de arbeidet først og fremst i tekstilindustrien. Barn kunne arbeide fra 8-9 års alder og de kunne også nyttiggjøre seg i gruvene - De kom seg lettere frem i de trange gruvegangene. I metallindustrien var det behov for faglærte arbeidere – her arbeidet det ført og fremt menn. Både arbeiderene og fabrikkeierne hadde en felles interesse – tjene mest mulig! Arbeiderne ønsket høyere lønn, mens fabrikkeierne ønsket å disponere en stor del av overskuddet selv. Dette overskuddet kunne de investere videre i andre virksjomheter eller for å bruke det selv til andre ting.

Damp
Dampmaskin fikk etter hvert for industrialiseringen. Den ble brukt til å drive andre maskiner, og dermed ble det produsert mer. Senere, utover på 1800-tallet, ble det plassert dampmaskiner i båter, noe som gjorde båttransport raskere og mer regulær, og det ble også plassert dampmaskiner i skinnegående vogner à det ble bygd jernbaner. De første dampmaskinene kom i bruk i kullgruver for å pumpe ut vann. Maskinene ble fyrt med kull, som det jo nettopp var god tilgang på i en kullgruve. I 1760-årene utviklet James Watt dampmaskinen videre og fikk det den moderne dampmaskinen.

Kull
Tilgang på kull ble i det hele tatt en helt sentral faktor etter hvert som industrialiseringen utviklet seg og spredte seg. Kull var brensel og inngikk altså også i produksjonen av jern, som på samme måte var en helt sentral innsatsfaktor i industrialiseringsprosessen. En helt ny manskinindustri vokste fram, og kull ble benyttet både til å framstille jern, som brensel for dampmaskiner og til å varme opp hus.

Arbeidsdeling og transportrevolisjon
Større forskjeller mellom ulike næringer og landområder. Får var all produksjonen storsett lokal, nå ble produksjonen spesialisert og konsentrert på ulike steder. Arbeidsdeling og spesialisering ga økt effektivitet og produktivitet/varer fraktet over lengre avstander. Større overskudd av mat à befolkningsvekst Landbrukseffektiviseringen frigjorde arbeidskraft som kunne brukes til f. eks. å bygge veier, sjøfolk, arbeide i gruver eller veve/spinne i fabrikkene. Mennesker måtte transporteres der gruvene var, maskinene lå og fabrikkene lå matvarer måtte fraktes dit menneskene bodde osv. à transportrevolusjon. Båt var det beste transportmiddelet.

Entreprenører og entrepenørskap
Det geniale var ikke å konstruere maskinene, men måten de ble tatt i bruk på. Koblingen mellom oppfinnelsene og effektiviseringen skapte til sammen industrialisering

Aristokratiet satt ved makten i Storbritannia hele 1700-tallet og halvparten av 1800-tallet. Gruppene innenfor adelen med flertall i Parlamentet utgav lover, satt med kontroll over statens inntekter og utgifter og hadde også enerett på alle godt betalte embeter. Den britiske industrien var ledende i verden. Men for å støtte godseierne ble kornloven innført i 1815. Den forbød korninport når konrpisen sank under en minimumsverdi. Industrien var opptatt av å tjene mest mulig og frammhevet derfor Adam Smiths lære om den selvregulerende markedsøkonomien. Manchester og Birmingham var senteret for denne økonomiske tenkingen, og ble ofte kalt manchesterliberalismen. Byene fikk mye støtte av to gamle politiske parti, whiger og troyer. Whigene kjempet for å regulere kongens makt og å øke Parlamentets innflytelse, mens Troyene var kongens folk.

Mot slutten av 1820-årene samlet arbeidere og industrieiere seg i et krav om en valgreform. Dette førte til større politisk innflytelse. I 1840 årene ble det meste av avgifter fjernet. Navigasjonsakten ble fjernet i 1850, dette fikk stor betydning for utviklingen av norsk skipsfart. Liberalistene var opptatt av å begrense statens makt og ville få frem verdien av enkeltindiveidet. Politisk og økonomisk liberalisme var på 1800-tallet utbredt over hele Vest-Europa og Nord-Amerika. Stemmerettsreformer ble gjennomført i 1867-68 under statsminister Benjamin Disraeli. Utviklingen førte til at i 1884 hadde ca 1/6 av mennene i landet stemmerett. Utviklingen av demokrati i Storbritannia kalles Wighforståelsen av britisk demokratiutvikling. Den gradvise utviklingen av demokratiet motvirket revolusjon og problemer i næringslivet.

Aristokratiet satt ved makten i Storbritannia hele 1700-tallet og halvparten av 1800-tallet. Gruppene innenfor adelen med flertall i Parlamentet utgav lover, satt med kontroll over statens inntekter og utgifter og hadde også enerett på alle godt betalte embeter. Den britiske industrien var ledende i verden. Men for å støtte godseierne ble kornloven innført i 1815. Den forbød korninport når konrpisen sank under en minimumsverdi. Industrien var opptatt av å tjene mest mulig og frammhevet derfor Adam Smiths lære om den selvregulerende markedsøkonomien. Manchester og Birmingham var senteret for denne økonomiske tenkingen, og ble ofte kalt manchesterliberalismen. Byene fikk mye støtte av to gamle politiske parti, whiger og troyer. Whigene kjempet for å regulere kongens makt og å øke Parlamentets innflytelse, mens Troyene var kongens folk. Mot slutten av 1820-årene samlet arbeidere og industrieiere seg i et krav om en valgreform. Dette førte til større politisk innflytelse. I 1840 årene ble det meste av avgifter fjernet. Navigasjonsakten ble fjernet i 1850, dette fikk stor betydning for utviklingen av norsk skipsfart.

Liberalistene var opptatt av å begrense statens makt og ville få frem verdien av enkeltindiveidet. Politisk og økonomisk liberalisme var på 1800-tallet utbredt over hele Vest-Europa og Nord-Amerika. Stemmerettsreformer ble gjennomført i 1867-68 under statsminister Benjamin Disraeli. Utviklingen førte til at i 1884 hadde ca 1/6 av mennene i landet stemmerett. Utviklingen av demokrati i Storbritannia kalles Wighforståelsen av britisk demokratiutvikling. Den gradvise utviklingen av demokratiet motvirket revolusjon og problemer i næringslivet.

=Lydbok=

media type="custom" key="4338427" Av: Ida, Karoline, Cathrine, Kristoffer, Jonas & Anders

=**Video**= media type="youtube" key="DHqlAKGTehw" height="344" width="425"

=Tidslinje=

media type="custom" key="4338205" Av: Anne, Nora, Marlin, Ingvild og Regine

=Quiz=

media type="custom" key="4334495"